Cikkemben röviden ismertetem az eÁFA rendszer működési alapjait, illetve a kialakításához vezető utat, megvilágítva az eÁFA használatával kapcsolatos főbb praktikumokat,…
Az ÁFA bevallás „súlyproblémái” – nyilatkozat a fordítottan adózó mezőgazdasági, és acélipari termékekről
Ha nem figyelünk a számlák rögzítésekor az ügyviteli szoftverekben...
![](https://5percado.hu/wp-content/uploads/2016/03/acelipar-785x532.jpg)
Cikkemet az ÁFA-bevallás 07-es, és 08-as lapja, a fordítottan adózó mezőgazdasági, és acélipari termékek forgalmáról benyújtandó nyilatkozat ihlette. Miről is van szó? Amennyiben az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (Áfa tv.) 6/A. vagy 6/B. mellékletében megtalálható mezőgazdasági, acélipari terméket szerzünk be, vagy értékesítünk, – azon felül, hogy ezek a termékek fordítottan adóznak – a forgalmukról tételesen nyilatkoznunk kell.
A nyilatkozat az adatokat partnerenként, azon belül teljesítés dátumonként, vámtarifaszámonként kéri, a mennyiség pedig kilogrammban fejezendő ki.
Nézzük, mire kell figyelnünk az ügyviteli szoftverek kapcsán!
Alapfeltétel, hogy szoftverünkben szerepeljen az érintett termékek vámtarifaszáma. Jelentősen megkönnyíti a rögzítést, valamint csökkenti a hibázási lehetőséget, amennyiben a fordított adózás ténye is jelölve van e termékeken.
Ne felejtsük el, itt is él az alapszabály, kizárólag akkor adóznak fordítottan e termékek, ha az ügylet két belföldi adóalany között jön létre!
Aki munkája során nem került még szorosabb kapcsolatba a nyilatkozattal, annak első olvasásra hihetetlennek tűnik, mégis – tapasztalataim alapján – a legnagyobb problémát az okozza, hogy a nyilatkozat kilogrammban kéri meghatározni a mennyiséget.
Nem is lenne ez gond, ha a számlán kötelező lenne ezen információ szerepeltetése, legalább tájékoztatás szintjén, de jelenleg, sajnos nem kötelező, és így sok számlán nem is szerepel. Szerencsés esetben a számlán található mennyiségi egység egyszerűen átváltható kilogrammá, azonban az acélipari termékekre ez nem igazán nem jellemző.
Bármi is szerepel a számlán, a lényeg, hogy szoftverünkben, kilogrammban is rögzítenünk kell a mennyiséget, egyébként nem tudunk helyes adatokról nyilatkozni.
Az ügyviteli szoftverek tervezői általában két megoldás közül választanak.
A szebbik (bár a felhasználók részéről kétségkívül munkaigényesebb) az, amikor a számlán szereplő mennyiségi egység mellett kilogrammban is rögzíthetjük a mennyiséget.
A másik megoldás nem jár fejlesztéssel. Az ilyen tételeket egyszerűen, minden esetben, kilogrammban kell rögzítenünk, a szállítói számlán szereplő mennyiségi egységtől függetlenül. Ez a megoldás – finoman szólva – nem teljesen a valóságot tükrözi.
Hangsúlyozni szeretném, sok esetben nem a szoftver tervezőjétől függ, melyik megoldást választja, hanem felhasználói nyomásra kénytelen dönteni. Tapasztalataim alapján a felhasználók jobban szeretik azokat a megoldásokat, amelyek kevesebb rögzítési munkával járnak, még akkor is, ha azok nem a legoptimálisabbak. Egy felhasználóbarát, igényes szoftver tervezője mindkét lehetőséget biztosítja a rendszerben, és a felhasználó döntésére bízza, melyiket használja.
Nagy segítség lehet még a szoftvertervező részéről, ha minden esetben tilt, de legalább figyelmeztet a rendszer, amikor egy ilyen, nyilatkozatba illő terméket a kilogrammtól eltérő mennyiségi egységgel rögzítene a felhasználó. Szoftvertervezői oldalról ez is egy olyan pont, melyre nagyon oda kell figyelni, a következő okból kifolyólag:
A szoftverek általában egy induló értékkészlettel ellátott mennyiségi egység kódtörzset tartalmaznak, az esetek többségében azonban a felhasználók azt bővíthetik, módosíthatják. Találkoztam már olyan kódtörzzsel, melyben, nyilván eltérő kóddal, és eltérő „írásmódú” megnevezéssel, de a kilogramm háromszor is szerepelt…
Emiatt fontos, hogy amennyiben figyelmeztetést, tiltást építünk be a rendszerbe, számítsunk a hasonló helyzetekre.
Felhasználói oldalról nézve, általánosan, minden módosítható kódtörzsre igaz, hogy a hasonló adatismétlődések és abból adódó hibázási lehetőségek elkerülhetőek, amennyiben adott kódtörzs adott cégen belül egyetlen kézben van tartva, azaz, természetesen helyettesről gondoskodva, de minden kódtörzsnek van egy gazdája, aki a módosítás egyedüli jogosultja.
Végezetül egy javaslat, visszatérve az eredeti problémára. Segítsük vevőinket azzal, hogy ha nem is kilogrammban fejezzük ki e termékek mennyiségét, de legalább megjegyzés szintjén ráírjuk azt a számláinkra, illetve próbáljuk meg rávenni erre szállítóinkat is!
* * *
Legyél az elsők között! Írd be tavaszi konferenciáink dátumait már most a naptáradba és élj speciális kedvezményeinkkel! >> KEDVEZMÉNYES KONFERENCIANAPTÁR 2016 – TAVASZ
Jelenleg nincs hozzászólás, légy te az első!
Értékelés, hozzászólás