Habos kávés jó reggelt kívánok mindenkinek, immár szeptember elején! A gyerekek már iskolában, csapjunk mi is bele a közepébe! A…
Hétindító – 18. hét
Elérkezett a csúcsra járatás hónapja, a héten még elsősorban a bérszámfejtéshez kapcsolódó feladatok kapnak elsőbbséget
![hétindító](https://5percado.hu/wp-content/uploads/2022/05/coffee-gb1208e31a_1920-785x532.jpg)
Kellemes Kávézást így hétfő reggel mindenkinek! A kávétokat kortyolgatva nézzük is át mi is vár ránk ezen a tavaszi héten.
A héten az étlapon elsősorban a bérszámfejtés, és az ehhez kapcsolódó feladatok szerepelnek előételként. Benyújtandók az alábbi bevallások:
- xx58-as bevallások egyéni vállalkozások körében
- xx08-as bevallások társaságok, esetlegesen civilek, egyéni vállalkozások körében (természetesen nem megfeledkezve az különleges adózói kör érintett bevallásairól, pl. 08INT)
A bérszámfejtéssel karöltve az esetlegesen még előttünk álló személyi jövedelemadó bevallások elkészítésére is célszerű sort keríteni, mert lassan a körmünkre ég a határidő e tekintetben is. Természetesen csak ott és ahol ez releváns, igen jól használható – akár mankónak – akár ellenőrzésre is a NAV Szja tervezete, ki tudnak derülni turpisságok! Az egyéni vállalkozók Szja tervezete elfogadás nélkül automatikusan nem válik bevallássá, lévén azt jócskán ki kell egészíteni.
Főételként a hétre is a beszámolót ajánlom, hiszen van, ahol minél előbb el kell készülni vele, desszertként pedig aki teheti, már foglalatoskodjék az áfa bevallásokra való felkészüléssel, az iratanyagokat a vállalkozóktól mindenképpen célszerű már most bekérni.
Könyvelőként a zárással egyidejűleg célszerű lehet egyes adónemek vonatkozásában gazdaságossági számításokat végezni, megfontolás tárgyává tenni az év közben is kezünkben lévő választási lehetőségeket, pl. a KIVA , és ahol lehet, akár a KATA választását. Fontos ilyenkor tájékoztatni az ügyvezetőket, cégeket a saját helyzetükről, számukra érthető módon. Tapasztalatom szerint szeretik, ha elmagyarázzuk, mit is mesél a főkönyv, hiszen a mesét ők írják, mi csak a befejezésben segíthetünk! Én igyekszem megmutatni nekik a sarkalatos főkönyvi számokat, pl. pénztár, tagi kölcsön stb, és egy idő után szépen meg is tanulják. Megtámogatom őket minden évben a “Főbb adatok mérlegkészítéskor” nevű egyszerű táblázattal, melyben a legfőbb gazdálkodást érintő adatokat kiemelem nekik, x-el jelezve ha valahol kiemelt figyelmet érdemlő tétel szerepel (pl. magas házi pénztár állomány, tagi kölcsön állomány, alultőkésítés stb.). A nyomtatvány szerepe kettős, egyrészt egyszerű, érthető információ a cégnek, másrészt – mivel aláíratom ezt is – dokumentáció nekem a tájékoztatási kötelezettségem teljesítéséről!
Társasági adó szempontjából is megfontolásra érdemes pl. a fejlesztési tartalék képzés kérdésköre, ugyanakkor itt az ügyfelet célszerű kellőképpen tájékoztatni, és az ez irányú döntést papír-alapon dokumentálni. A fejlesztési tartalék alkalmazása ott lehet optimális, ahol alacsony értékcsökkenési kulccsal lehet leírni az adott tárgyi eszközt, mert a fejlesztési tartalék nem más, mint egy adójogi szempontból előrehozott écs. Éppen ezért nem szabad elfelejteni, hogy most bár “jól esik” a kevesebb adókötelezettség, a jövőben hiányozhatnak ezen összegek az adóalapból. A másik hátulütője az, hogy ha számolunk vele, akkor azt négy éven belül mindenképpen fejlesztésre, beruházásra kell költeni, különben vissza kell fizetni kamatostul. Fontos tudni, hogy a fejlesztési tartalék önellenőrzéssel már nem állítható be, hiszen ez egy döntési helyzet, melyet később nem tudunk megváltoztatni. E tekintetben a számvitelben le kell követni a fejlesztési tartalék képzést, lekötött tartalékként kezelve azt a beszámolóban! Amennyiben ez a tétel kimarad, akkor a fejlesztési tartalékból eredő adóelőny nem vehető figyelembe!
Érdemes minden évben a társasági adóalap módosító tényezőket ismételten átfutni, nehogy kimaradjon egy két jogcím, illetve elessen az adott cég bizonyos jelentős kedvezményektől, adóalap csökkentő lehetőségtől.
Civil szervezetek esetében a társasági adóbevallást helyettesítő nyilatkozat akkor és csak akkor tehető, ha egy fillér vállalkozási bevétel nem keletkezett az adóévben, természetesen a nulla értékadatú társasági adóbevallás benyújtása is elképzelhető, és helyes megoldás. Könyvelői benyújtás esetén pedig szerintem jóval kisebb adókockázatot rejt, mint a TAONY nyilatkozat benyújtása. Felhívom a figyelmet, hogy azokban az esetekben, amikor ingatlannal kapcsolatos bevétele, tevékenysége volt a civil szervezetnek – akár egyéb vállalkozási tevékenység híján is -, akkor sem tehet TAONY nyilatkozatot, ekkor már mindenképpen lesz társasági adóalap levezetési kötelezettsége!
Ebben a mindennap új jogszabályt hozó időszakban tartsatok ki, a az elektronikus ügyintézés szellemének áldása legyen velünk!
Jelenleg nincs hozzászólás, légy te az első!
Értékelés, hozzászólás